Klimatická krize
Teplejší zimy mohou způsobit stejnou spoušť jako horká léta, tvrdí vědci
21. 12. 2021
čas čtení
5 minut
Ačkoli si lidová představivost může klimatickou krizi spojovat s parnými léty a s nimi spojenými suchy, požáry, hurikány a vlnami veder, mírnější zimy mohou být také příčinou katastrofických povětrnostních jevů a hlubokých změn. Od změn v zemědělském využívání půdy, které vyvolávají transformaci počasí, až po zvýšení pravděpodobnosti drsných událostí, jako byl roj tornád, který minulý víkend zpustošil americký středozápad a jih, informuje list Guardian
"Jednou z otřepaných pravd klimatologie je, že
chladná místa a chladná
roční období se oteplují
rychleji než teplejší místa a teplejší
roční období," říká Daniel Swain, klimatolog z
Kalifornské
univerzity, který studuje, jak se mění extrémní
události na oteplující se planetě. "Nejenže je skutečná
rychlost oteplování rychlejší v chladnějších obdobích a místech
- jako je Arktida, která se
otepluje třikrát rychleji
než ostatní místa - ale také
se zesiluje mnoho dopadů, které
jsou s oteplováním spojeny."
Swain poukazuje na jednu konkrétní
hranici, kde má teplota
obrovský vliv: to, zda srážky spadnou jako tekutý déšť nebo zmrzlý sníh, závisí
na rozdílu pouhého jednoho stupně.
A na západě Ameriky, kde ještě před několika dny panoval obrovský nedostatek sněhu, to má obrovské
dopady.
"Až
do minulého týdne hrozilo nebezpečí požárů, a to i v nadmořské výšce
8-9 000 stop," říká Swain. "To přímo souvisí s nedostatkem sněhové pokrývky."
Když
srážky spadnou ve formě sněhu,
udrží se déle a vytvářejí
odtokovou vláhu pro
jarní období - často se o nich mluví jako o bance budoucí vody pro místa
s nedostatkem vláhy. Když však spadnou jako déšť,
okamžitě odtečou. "Zimní oteplování ovlivňuje zmrzlost - nebo naopak nezmrzlost - věcí, což
je ekologicky důležité pro akumulaci sněhové pokrývky a zásoby
vody," vysvětluje
Swain.
Teplá období v zimě mohou později
v létě způsobit extrémní vlny veder. Nesezónní teplo může
vést k předčasnému tání
sněhu a růstu vegetace, což snižuje vlhkost půdy a zvyšuje pravděpodobnost
extrémních a trvalých vln veder během léta,
říká Kornhuber. Poukazuje na řetězec událostí, které vedly k vlně
veder, jež v roce 2020
otřásla Sibiří a byla spojena s požáry,
které trvaly celé léto
a způsobily rekordní emise uhlíku.
V tomto případě pozdně zimní
vedra v únoru a březnu vysála z půdy vláhu v době,
kdy ji přijímala i
vegetace - a vyprahlá půda může vést k letním
vlnám veder, říká
Kornhuber. "Nízká vlhkost půdy je jednou z
nejdůležitějších složek vln veder."
Předpovědi
klimatických modelů pro Spojené
státy naznačují, že
celkově se s oteplováním planety zvýší
pravděpodobnost vzniku podmínek příznivých pro silné
bouře, říká Chiara Lepore, vědecká pracovnice Lamont Doherty
Earth Observatory na Kolumbijské
univerzitě.
Lepore minulý měsíc publikovala výzkum, podle něhož se počet silných bouří v budoucnu zvýší
o 14-25 % na každý další stupeň zvýšení globální
teploty.
"Hlavním
hnacím mechanismem je oteplování a zvyšování vlhkosti, což
jsou jedny z hlavních složek bouřkových proudů."
Dodává, že
toto číslo představuje zvyšující
se četnost podmínek příznivých pro výskyt silných
povětrnostních jevů - nikoliv skutečných bouří - a jen některé z těchto bouří
podle ní vyvolají tornáda.
"Nejistota je stále velká."
Swain říká, že důkazy o klimatické krizi jsou v případě tornád slabší
než v případě
jiných velkých bouří, ale
je tomu tak hlavně proto, že nebyly tolik studovány. "Vertikální nestabilita - která je pravděpodobná při větším
oteplování - by vytvořila nárůst
prostředí produkujících
tornáda," říká.
"Je tedy celkem jasné,
že změna klimatu začne zvyšovat pravděpodobnost
vzniku silného
konvektivního počasí."
Teplejší
zimy mohou mít dopad i
na zemědělství,
protože některé plodiny vyžadují k dosažení optimálních výsledků určitý práh chladných hodin. Chladné teploty, které mnohé ovocné
plodiny potřebují, by se v
kalifornském Centrálním údolí mohly do roku 2100 snížit až
o 60 %. Podle vědců by
mohly být nejvíce zasaženy jablka, třešně a hrušky,
které vyžadují
nejdelší období chladného
počasí.
Teplo v pozdních
zimních měsících může plodiny také
zničit, pokud dostanou biologický signál
k rozkvětu, aby je brzy po rašení zničil mráz.
"Ukazuje to, že
relativně malé množství globálního
oteplování může
mít na určitých místech a v určitých ročních obdobích velké účinky,"
říká Swain.
Existují
dokonce důkazy, že
klimatické změny stojí za takovými mimořádnými událostmi,
jako byla vlna mrazů, která
loni v únoru zanechala Texas v hlubokých
arktických mrazech a způsobila stovky mrtvých a škody za miliardy dolarů. Slabý polární
vír se rozdělil a přinesl na jih Spojených států velký příval
studeného vzduchu - a vír je nestabilnější než
v minulosti.
Celý článek v angličtině ZDE
6190
Diskuse